PLAN DE INTERVENTIE PENTRU MAREA NEAGRA

ANEXAT PROTOCOLULUI PRIVIND COOPERAREA IN COMBATEREA POLUARII MARII NEGRE CU PETROL SI ALTE SUBSTANTE NOCIVE IN SITUATII DE URGENTA

NOTE INTRODUCTIVE GENERALE

1.	Articolul IX din Conventia privind protectia Marii Negre impotriva poluarii (Conventia de la Bucuresti din 1992) cheama partile contractante sa coopereze pentru a preveni, a reduce si a combate poluarea mediului marin al Marii Negre, rezultata ca urmare a unor situatii de urgenta, in conformitate cu Protocolul privind cooperarea in combaterea poluarii Marii Negre cu petrol si alte substante nocive in situatii de urgenta. (Protocolul privind situatiile de urgenta).

2.	Articolul 2 din Protocolul privind situatiile de urgenta declara ca partile contractante trebuie sa depuna eforturi pentru a mentine si a promova, individual sau prin cooperare bilaterala sau multilaterala, planurile de interventie pentru combaterea poluarii marii cu substante petroliere sau alte substante periculoase.

3.	Partile contractante au fost de acord sa adopte Planul de interventie pentru Marea Neagra (denumit in continuare -planul), pentru a reactiona prompt si eficient la accidentele de poluare marina care afecteaza sau este posibil sa afecteze mediul Marii Negre.

4.	Planul de interventie pentru Marea Neagra include doua volume:

Volumul 1: Interventia in caz de poluare cu petrol

Volumul 2: Interventia in caz de poluare substante nocive,
                    altele decat cele petroliere

5.	Partile contractante au observat ca:

•	Transportul substantelor nocive, altele decat substantele petroliere, in spatiul Marii Negre este limitat chiar daca a fost inregistrata o crestere in ultimii ani.
•	Protocolul din 2000 de modificare a Conventiei OPRC din 1990 pentru acoperirea incidentelor cu substante periculoase si nocive (OPRC, Protocol HNS –1990, 2000) a fost adoptat in anul 2000, dar liniile directoare internationale pentru intocmirea Planurilor de interventie pentru HNS (substante nocive cu risc) nu au fost inca adoptate.

si au cazut de acord ca volumul 2 al Planului de interventie pentru Marea Neagra sa fie pregatit in concordanta cu liniile directoare internationale pana la sfarsitul anului 2006.
Ca masura interimara, partile contractante au fost de acord ca, in masura in care este posibil si adecvat, sa se puna in aplicare cerintele pentru schimbul de informatii, in concordanta cu principiile operationale si de comunicare, prevazute in volumul 1 al Planului de interventie pentru Marea Neagra.

PLAN DE INTERVENTIE PENTRU MAREA NEAGRA

ANEXAT PROTOCOLULUI PRIVIND COOPERAREA IN COMBATEREA POLUARII MARII NEGRE CU PETROL SI ALTE SUBSTANTE NOCIVE IN SITUATII DE URGENTA

VOLUMUL I

INTERVENTIA IN CAZUL POLUARILOR CU PETROL

CUPRINS

1.	Introducere
1.1.	Generalitati
1.2.	Scopul si obiectivele
1.3.	Domeniul de aplicare si acoperirea geografica
1.4.	Definitii, acronime si abrevieri

2.	Politica si responsabilitatile
2.1.	Schimbul de informatii
2.2.	Autoritatile competente nationale desemnate si punctele de contact
2.3.	Intrunirile autoritatilor operationale nationale raspunzatoare de implementarea planului
2.4.	Pregatirile comune. Exercitii
2.5.	Revizuirea si modificarea planului

3.	Elementele de interventie si planificarea
3.1.	Asumarea rolului de lider
3.2.	Comandantul national executiv / Comandantul suprem executiv
3.3.	Centrele nationale de interventie in caz de urgenta / Centrul comun de interventie in caz de urgenta
3.4.	Echipele de sprijin
3.5.	Structura de comanda
3.6.	Planificarea interventiei
3.7.	Strategia de interventie in caz de urgenta

4.	Operatiunile de interventie
4.1.	Etape ale interventiei
4.2.	Supravegherea deversarilor de poluanti
4.3.	Solicitarea asistentei in cadrul planului
4.4.	Operatiuni comune de interventie
4.5.	Utilizarea agentilor de dispersie
4.6.	Cererile de asistenta suplimentara din partea altor organisme
4.7.	Incheierea operatiunilor de interventie comuna si dezactivarea planului

5.	Comunicarea si raportarea incidentelor
5.1.	Sistemul de comunicare
5.2.	Sistemul de alerta initiala
5.3.	Sistemul de raportare a poluarilor
5.4.	Raportarile post-incident

6.	Administratia, logistica si finantarea
6.1.	Logistica
6.2.	Procedurile financiare
6.3.	Circulatia transfrontiera a personalului, echipamentelor, produselor si unitatilor autonome de interventie
6.3.1.	Imigratia si formalitatile vamale
6.3.2.	Procedurile de zbor peste granita
6.3.3.	Procedurile de navigatie
6.4.	Asigurarile si asistenta medicala
6.5.	Responsabilitatea pentru daune
6.6.	Documentatia operatiunilor de interventie si costurile asociate

7.	Informatiile publice
7.1.	Personalul cu atributii legate de relatiile cu publicul
7.2.	Comunicatele de presa
7.3.	Conferintele de presa

Anexa 1.
Repertoarul autoritatilor nationale competente, puncte de contact, centre de interventie in caz de urgenta etc. (Bulgaria, Georgia, Romania, Federatia Rusa, Turcia, Ucraina)

Anexa 2.
Harti ale posibilelor surse de poluare, zone sensibile din punct de vedere ecologic, prioritati de protectie

Anexa 3.
Sistemele de comunicatie

Anexa 4.
Repertoarul personalului de interventie si inventarul echipamentelor, produselor si altor mijloace de interventie pe care fiecare parte le poate oferi ca asistenta in cazul activarii planului

Anexa 5.
Planurile nationale de interventie (sau partile relevante ale acestora)

Anexa 6.
Linii directoare pentru raportarea poluarilor cu produse petroliere

Anexa 7.
Sistemul de raportare a poluarilor POLREP 

Anexa 8.
Manual pentru rezolvarea reclamatiilor

1. INTRODUCERE

1.1.	Generalitati

Marea Neagra reprezinta cel mai izolat ecosistem marin al Europei si unul dintre cele mai sensibile la activitatile umane. Suprafata ei este comparabila cu cea a Marii Baltice sau a Marii Nordului si are un bazin hidrografic de colectare imens, acoperind peste o treime din suprafata Europei, inclusiv parti importante din teritoriul a 17 tari.
Poluarea cu produse petroliere si raspandirea acestora este recunoscuta ca una dintre amenintarile majore pentru mediul marin din Marea Neagra. Prezenta riscului asociata cu traficul greu impune coordonarea tuturor resurselor de interventie in caz de urgenta la nivel national sau regional.
Conventia privind protectia Marii Negre impotriva poluarii (Conventia de la Bucuresti – 1992) si Protocolul privind cooperarea in combaterea poluarii Marii Negre cu produse petroliere si alte substante periculoase in situatii de urgenta (Protocolul privind situatiile de urgenta) furnizeaza cadrul legal si institutional pentru actiunile privind cooperarea regionala in combaterea poluarilor accidentale ale mediului marin. Prin ratificarea acestui instrument, partile contractante s-au angajat din punct de vedere juridic si si-au exprimat ferm vointa politica de a initia, atat individual, cat si in comun, actiunile menite sa pregateasca si sa raspunda incidentelor de poluare in mediul marin. Mai mult, in art. 11 din Declaratia ministrilor privind protectia Marii Negre (Declaratia de la Odessa) din 1993, ministrii răspunzători de protectia mediului marin din statele riverane Marii Negre si-au exprimat angajamentul “de a dezvolta planuri de interventie nationale si regionale in conformitate cu cerintele identificate de Conventia privind protectia Marii Negre impotriva poluarii in situatii de urgenta”.
Planul strategic de actiune pentru reabilitarea si protectia Marii Negre, adoptat la Conferinta ministeriala de la Istanbul, Turcia, in octombrie 1996, a stabilit principii, politici si actiuni necesare pentru pregatirea si interventia de urgenta, precum si obiective clare si termene de aplicare pentru Planul regional de intervenţie, astfel:
“Alineatul 50 - Trebuie adoptat un Plan de interventie pentru Marea Neagra. Se recomanda ca, pe baza recomandarilor Grupului consultativ pentru aspectele de siguranta ecologica ale transportului maritim, Comisia de la Istanbul sa adopte un astfel de plan pana in decembrie 2000.”
Un program de lucru, pregatit in conformitate cu dispozitiile Planului strategic de actiune, aprobat de catre delegatii partilor contractante in 1998, a stabilit etape specifice pentru pregatirea unui Plan regional de interventie si a unui orar de parcurgere a acestor etape.
Conform documentelor descrise mai sus, partile contractante au cazut de acord asupra unor obligatii, care se refera mai ales la:
-	elaborarea planurilor nationale de interventie si dezvoltarea capacitatilor necesare de interventie in caz de poluare;
-	diseminarea informatiilor necesare catre celelalte parti in ceea ce priveste organizarea la nivel national si autoritatile nationale competente;
-	informarea celorlalte parti in legatura cu toate poluarile accidentale, anvergura lor si masurile adoptate;
-	furnizarea de asistenta unei parti care solicita acest lucru.
Mai mult, orice parte contractanta se va stradui sa mentina si sa-si promoveze, fie individual, fie prin cooperare bilaterala sau multilaterala, planurile proprii de interventie si mijloacele de combatere a poluarii apelor marine cu produse petroliere. Aceste mijloace pot consta, in special, din echipamente, vapoare, aparate de zbor, personal calificat pentru operatiuni in caz de urgenta.
In scopul indeplinirii propriilor obligatii, partile contractante trebuie sa fie pregatite pentru interventia autoritatilor lor, si a fortelor de reactie la nivel national si regional.

Adoptarea unor dispozitii nationale privind pregatirea si reactia sunt esentiale pentru o actiune rapida si eficienta. Acestea includ responsabilitati clare ale autoritatilor implicate in luarea masurilor necesare si in coordonarea continuarii acestor actiuni. La fel de importanta este si existenta echipamentului de interventie in caz de poluare, care permite partii amenintate sa initieze operatiuni de interventie si sa protejeze cele mai sensibile zone in primele ore cruciale ale incidentelor. Intre timp, punerea in comun a resurselor si expertizei asigura o metoda avantajoasa si eficienta din punct de vedere a costurilor de a combate o deversare majora care nu poate fi gestionata imediat utilizand resursele existente ale unei singure tari. In consecinta, modalitatile de cooperare regionala trebuie dezvoltate in vederea unor operatiuni comune de interventie si a coordonarii utilizarii resurselor disponibile. Acestea stabilesc in prealabil conditiile financiare si clauzele administrative ale actiunilor, permitand astfel interventia rapida in situatii de urgenta si eliminand necesitatea unor negocieri indelungate in timpul desfasurarii evenimentului.

1.2.	Scopul si obiectivele

Planul este adoptat in scopul aplicarii art. IX al Conventiei de la Bucuresti si a art. 2 din Protocolul privind situatiile de urgenta si constituie anexa la acest protocol.
Scopul planului este de a stabili un mecanism de asistenta reciproca, in cadrul caruia autoritatile nationale competente ale partilor contractante vor coopera cu scopul de a coordona si integra interventia lor la incidentele privind poluarea marina, care afecteaza sau poate afecta zonele de coasta, marea teritoriala si zonele economice exclusive (denumite in continuare zone de responsabilitate) ale partilor contractante sau la incidente care depasesc capacitatea disponibila de interventie a fiecareia dintre partile contractante.
Obiectivul general al planului este organizarea unei interventii prompte si rapide in cazul deversarilor majore de produse petroliere care afecteaza sau care pot afecta zona de responsabilitate a unia sau mai multor parti contractante si de a facilita cooperarea in domeniul pregatirii si interventiei in cazul poluarii cu produse petroliere.
In acest scop, au fost definite urmatoarele obiective specifice:
a)	stabilirea extinderii cooperarii pentru implementarea planului intre autoritatile nationale competente, la nivel operational;
b)	impartirea responsabilitatilor si anticiparea transferului de responsabilitate de la o parte contractanta la alta;
c)	stabilirea principiilor de comanda si cooperare si definirea structurilor corespunzătoare;
d)	adoptarea intelegerilor privind utilizarea navelor si a aparatelor de zbor din dotarea uneia dintre partile contractante in zona de responsabilitate a altor parti;
e)	specificarea tipului de asistenta care ar putea fi furnizata si conditiile in care aceasta este acordata;
f)	stabilirea in prealabil a conditiilor financiare si a modalitatilor administrative asociate actiunilor de cooperare in situatii de urgenta.
Pentru atingerea acestor obiective, se intentioneaza adoptarea urmatoarelor masuri pentru implementarea Planului regional de interventie:
-	aplicarea masurilor adecvate de pregatire si dotarea cu sisteme eficiente de detectie si raportare a incidentelor de poluare care afecteaza sau pot afecta zona de responsabilitate a partilor;
-	promovarea si implementarea cooperarii regionale in operatiunile de planificare a interventiei, de prevenire, control si combatere a poluarii rezultate din deversarea de produse petroliere;
-	stabilirea masurilor necesare de limitare a raspandirii efectelor poluarii si de diminuare a riscului presupus de produsele petroliere;
-	dezvoltarea si implementarea unui program de formare si exercitii practice pentru diferitele niveluri ale personalului implicat in prevenirea si combaterea poluarii cu produse petroliere;
-	dezvoltarea procedurilor de intarire a cooperarii regionale.
Cu toate acestea, partile au cazut de acord ca, in situatiile in care poluarile marine afecteaza numai zona de responsabilitate a unei singure parti, operatiunile de interventie sa fie realizate in conformitate cu dispoziţiile Planului national de interventie al partii implicate.

1.3.	Domeniul si acoperirea geografica

1.3.1	Acest plan se aplica tuturor poluarilor accidentale cauzate de produse petroliere in Marea Neagra. Acoperirea geografica a planului este definita in art.1 din Conventia de la Bucuresti.
1.3.2.	Prezentul plan organizeaza activitatile autoritatilor nationale responsabile ale fiecarei parti contractante, prevede o structura de interventie si stabileste o metoda de operare pentru personalul de interventie.
1.3.3.	Prezentul plan se aplica poluarilor accidentale cu produse petroliere care cauzeaza sau pot cauza daune mediului marin din tarile invecinate sursei de poluare. Se mai poate aplica si atunci cand este afectata o singura tara, insa anvergura accidentului implica asistenta uneia sau a mai multor tari din zona.
1.3.4.	Stabilirea zonelor de responsabilitate ale partilor contractante in conformitate cu acest plan nu aduce atingere drepturilor si obligatiilor statelor cu privire la zonele economice exclusive si la platoul continental in deplina concordanta cu dreptul international si nici proceselor de negociere a delimitarii zonelor marine, aflate in curs de desfasurare.

1.4.	Definitii, acronime si abrevieri

In sensul prezentului plan:

petrol reprezintă petrolul sub orice forma, inclusiv titei, pacura, namoluri petroliere, uleiuri petroliere si produse de rafinare a petrolului;

incident maritim reprezintă o coliziune a navelor, o esuare sau un incident de navigatie sau orice alta forma de accident de navigatie la bordul unei nave sau in afara acesteia, care poate da nastere unor pagube materiale sau a unei iminente afectari a vapoarelor sau cargourilor;

poluare accidentala reprezintă o imprejurare sau o serie de imprejurari de aceeasi origine care sunt provocate sau pot fi provocate de deversarea unei cantitati de produs petrolier sau alta substanta periculoasa si care prezinta sau pot prezenta riscuri pentru mediul marin sau pentru zona de coasta aflata sub responsabilitatea unuia sau mai multor state si care necesita masuri de urgenta sau alte modalitati de interventie imediata;

planul reprezintă Planul de interventie pentru Marea Neagra la Protocolul privind cooperarea in combaterea poluarii Marii Negre cu petrol si alte substante nocive in situatii de urgenta;

parti contractante reprezintă urmatoarele state: Republica Bulgaria, Georgia, Romania, Federatia Rusa, Republica Turcia si Ucraina;

parte contractanta solicitanta reprezintă o parte contractanta care solicita asistenta unei alte parti contractante si/sau parti;

parte contractanta asistenta reprezintă o parte contractanta care este de acord sa acorde asistenta unei alte parti contractante;

zona de responsabilitate reprezintă coasta, marea teritoriala si zonele economice exclusive ale partilor contractante in conformitate cu dreptul international;

stat lider reprezintă acea parte semnatara in a carei zona de responsabilitate s-a produs un incident maritim si care a activat planul de actiune si/sau a cerut asistenta in cadrul planului, sau acea parte careia i-a fost transferat rolul de lider. Statul lider exercita comanda operationala a operatiunilor comune de interventie si desemneaza un comandant suprem executiv (CSE);

autoritate lider reprezintă autoritatea operationala a statului lider;

autoritatea guvernamentala reprezintă autoritatea nationala competenta desemnata care are responsabilitatea politica si guveramentala de a se ocupa de poluarile accidentale ale mediului marin;

autoritatea operationala reprezintă autoritatea nationala competenta desemnata care are responsabilitatea operationala de a se ocupa de poluarile accidentale ale mediului marin;

comanda operationala reprezintă coordonarea si controlul general al operatiunilor comune de interventie, incluzand atat resursele nationale, cat si echipele de interventie, echipamentul si alte resurse (vapoare, aparate de zbor) oferite ca asistenta de catre parti. Este exercitata de catre autoritatea operationala a statului lider, prin comandantul suprem executiv (CSE);

controlul operational reprezintă controlul direct al personalului, resurselor si unitatilor care iau parte la operatiunile comune de interventie, inclusiv ordinele si furnizarea de informatii necesare pentru executia operatiunilor de interventie. Se exercita de catre comandantii nationali executivi (CNE) ai partilor care participa la operatiuni sau de catre ofiterii delegati de acestia;

comanda tactica reprezintă directionarea si supervizarea executiei sarcinilor specifice de catre echipele sau unitatile de interventie la locul operatiunilor. Se exercita de catre liderii acestor echipe si/sau comandantii unitatilor;

comandantul suprem executiv (CSE) este un reprezentant desemnat de catre statul lider, avand comanda operationala generala a tuturor operatiunilor comune de interventie intreprinse in cadrul planului de interventie;

comandantul national executiv (CNE) este un reprezentant desemnat de autoritatea operationala, care are controlul operational al tuturor resurselor nationale necesare pentru interventia in situatii de poluari accidentale, care pot, la cerere, sa participe la operatiunile comune de interventie (Nota: De preferinta, dar un neaparat, CNE este acelasi reprezentant care exercita atributia de comandant executiv in cadrul planului national de interventie). Dupa activarea planului, CNE al statului lider isi va asuma rolul de CSE, in timp ce CNE ai tarilor asistente, operand sub comanda operationala a CSE, isi mentin controlul operational asupra echipelor de interventie respective si asupra unitatilor de interventie autonome (vapoare, aparate de zbor);

ofiter de legatura este un reprezentant al partii care participa la operatiunile comune de interventie, este integrat in echipa comandantului suprem executiv si ale carui atributii sunt de a furniza informatiile necesare despre resursele nationale puse la dispozitie ca asistenta acordata statului lider si de a facilita comunicarea cu CNE respectiv;

ofiter de relatii publice este un reprezentant insarcinat cu informarea publicului cu privire la desfasurarea evenimentelor si consultanta acordata CSE cu privire la reactia publica;

Centrul de interventie de urgenta reprezintă un birou functional 24 de ore/zi si echipat cu sisteme adecvate de comunicatii, care trebuie creat, in sensul prezentului plan, de catre fiecare parte si care va servi ca centru operational al CES si CEN, dupa caz, oricand este activat planul;

Centrul comun de interventie de urgenta reprezintă Centrul de interventie de urgenta al statului lider;

echipa de interventie reprezintă un grup de persoane, trimis ca asistenta de o parte unei alte parti pentru a lua parte ca unitate independenta la operatiunile de interventie. Poate include personal de la bordul ambarcatiunilor, al aparatelor de zbor sau al altor unitati autonome, sau personal care asista la operatiunile de curatare a plajelor. In timpul operatiunilor comune de interventie, echipele de interventie lucreaza sub comanda tactica a sefilor proprii, sub controlul operational al CNE si sub comanda operationala generala a CSE;

operatiuni pe mare reprezintă orice masuri, inclusiv interventia la sursa poluarii, supravegherea aeriana, izolarea poluantului, recuperarea poluantului, aplicarea agentilor de tratare din ambarcatiuni sau aparate de zbor sau orice alta masura luata pe mare (in larg) pentru a interveni si a combate poluarile accidentale, pentru a restrange aria de raspandire si a facilita indepartarea poluantului si a diminua consecintele incidentului;

operatiuni pe uscat (operatiuni de curatare a plajelor) reprezintă orice actiune initiata pe plaje sau pe mare, in imediata vecinatate a plajelor, cu scopul de a recupera, de a inlatura sau de a distruge poluantul si de a reduce impactul sau efectele acestuia;

Raportul privind poluarea (POLREP) reprezintă raportul prin care statul lider informeaza alte parti relevante asupra situatiei;

Principalele abrevieri utilizate in document sunt urmatoarele:

AG ESAS – Grupul consultativ pentru aspectele de siguranta ecologica ale transportului maritim
CMN – Comisia Marii Negre
ERAC (sau AC ESAS) – Centru de activitate privind siguranta ecologica a transportului maritim (Centru de interventie in caz de urgente);
CIU – Centrul de interventie de urgenta;
OMI – Organizatia Maritima Internationala;
IOPC FUND – Fondul international pentru compensarile poluarilor petroliere;
CCIU – Centrul comun de interventie in caz de urgenta;
PNI – Planul national de interventie;
CNE – Comandantul national executiv;
OPRC –Conventia internationala pentru pregatirea, interventia si cooperarea poluarilor petroliere din 1990;
POLREP – Raportul privind poluarea;
PRA – planul regional de actiune;
SITREP – Raportul asupra situatiei curente a incidentului;
CSE – Comandantul suprem executiv;
UTC –sistemul de timp coordonat universal;
VHF – sistem de comunicatie de frecventa foarte ridicata.

2. POLITICI SI RESPONSABILITATI

2.1. Schimbul de informatii
	
Partile contractante se vor informa corect unele pe altele prin intermediul DSG despre orice modificari ale dispozitiilor operationale (anexe 1, 2, 3, 4, 5).
In toate comunicarile legate de plan se va folosi limba engleza.

2.2. Autoritati competente nationale desemnate si puncte de contact
	Informatiile referitoare la autoritatile competente nationale desemnate si la punctele de contact sunt incluse si actualizate periodic, daca este cazul, in anexa 1.

2.3. Reuniuni ale autoritatilor operationale nationale raspunzatoare de implementarea planului
Autoritatile operationale nationale definite la pct. 2.2 se reunesc periodic, cel putin o data pe an, pentru a discuta probleme legate de implementarea planului, interventia in caz de incidente reale, organizarea cursurilor de formare si/sau a exercitiilor si alte aspecte relevante.
Reuniunile periodice sunt gazduite alternativ de fiecare parte, in ordine alfabetica.
Autoritatea operationala nationala a partii contractante gazda pregateste, in cooperare cu autoritatile operationale nationale ale celorlalte parti, agenda si continutul raportului final al acestor reuniuni anuale. Raportul final este inaintat CMN si distribuit partilor contractante si altor parti interesate. Autoritatea operationala a partii contractante gazda va asigura, de asemenea, serviciile de secretariat si suportul logistic necesar pentru buna desfasurare a acestor reuniuni.

2.4. Instruirea si exercitiile commune

Partile contractante organizeaza periodic (cel putin o data pe an) cursuri de formare si/sau exercitii comune. Obiectivele de baza ale acestor cursuri de formare si exercitii sunt:
-	imbunatatirea nivelului cooperarii si coordonarii in cadrul personalului operational, in special al echipelor de interventie ale diferitelor parti contractante;
-	testarea structurii de comanda a planului;
-	atingerea unui nivel satisfacator al comunicarii in cadrul personalului, in special al echipelor de interventie desemnate sa ia parte la operatiunile comune de interventie;
-	dobandirea de cunostinte cu privire la operatiunile de manuire a echipamentului, produselor si a altor mijloace care ar putea fi utilizate in cadrul operatiunilor comune de interventie;
-	asistenta acordata personalului diferitelor parti contractante in acumularea de experienta ca urmare a muncii in echipa.
Partile contractante gazduiesc, de asemenea, in mod alternativ asemenea cursuri si exercitii. Tara gazda organizeaza cursurile de formare si/sau exercitiile si furnizeaza suportul logistic necesar; totusi, cheltuielile pentru participanti si pentru mijloacele angrenate in cadrul exercitiului comun sunt suportate de partile contractante respective. Programul, durata si alte detalii relevante privind instruirea si exercitiile se decid la reuniunile anuale periodice ale partilor.
Partile pot, de asemenea, sa se puna de acord asupra actiunilor comune de formare si exercitii .
Cursurile de formare si exercitiile se vor organiza avand ca model Cursurile de formare OPRC OMI, daca este cazul. Raportul fiecarui curs de formare si al exercitiilor este prezentat de partea contractanta organizatoare, prin intermediul CMN, reuniunilor anuale ale AG ESAS.

2.5. Revizuirea si modificarea planului

Ca o exceptie de la procedura generala de modificare a anexelor la protocoalele Conventiei de la Bucuresti (art. XXI alin. 2 si 3), partile contractante creeaza o procedura noua si rapida pentru modificarea dispozitiilor operationale ale planului (anexele 1, 2, 3, 4, 5).
Modificarile dispozitiilor operationale intra in vigoare dupa ce sunt communicate de Comisia Marii Negre tuturor partilor contractante printr-o scrisoare circulara.

3. PLANIFICAREA SI ELEMENTELE INTERVENTIEI

3.1. Asumarea rolului de stat lider

Rolul de lider in implementarea planului este asumat de autoritatea operationala a partii contractante a carei zona de responsabilitate a fost sau ar putea fi afectata de o poluare accidentala si care a activat planul.
Statul lider este responsabil pentru:
-	supravegherea poluarii;
-	evaluarea situatiei;
-	predictia evolutiei fenomenului de poluare;
-	exercitarea comenzii operationale asupra operatiunilor comune de interventie.
Rolul de lider este transferat de la o parte contractanta la alta, atunci cand cea mai mare parte a poluantului s-a deplasat din zona de responsabilitate a partii contractante initial afectate si care a activat planul in zona de responsabilitate a altei parti si/sau atunci cand principalele activitati de interventie s-au deplasat catre o alta parte contractanta.
Atunci cand o poluare accidentala care s-a produs in zona de responsabilitate a unei parti ameninta direct (sau iminent) interesele altei parti contractante, acestea pot conveni, prin contacte directe intre autoritatile lor operationale, ca partea amenintata isi va asuma rolul de lider.

3.2. Comandantul national executiv (CNE) / Comandantul suprem executiv (CSE)

In sensul prezentului plan, autoritatea operationala a fiecarei parti contractante numeste un reprezentant care va exercita controlul operational asupra tuturor activitatilor de interventie ale acelei parti contractante, inclusiv controlul asupra personalului (echipelor de interventie), echipamentelor si unitatilor autonome (vapoare, aparate de zbor). Acesti reprezentanti sunt numiti comandanti nationali executivi (CNE).
Dupa activarea Planului si inceperea operatiunilor comune de interventie, CEN al statului lider isi asuma rolul de comandant suprem executiv (CSE). CSE poarta intreaga responsabilitate pentru toate deciziile si actiunile intreprinse pentru combaterea poluarii si minimizarea consecintelor si pentru coordonarea operatiunilor comune de interventie. CSE, care activeaza alaturi de autoritatea lider, exercita comanda operationala asupra operatiunilor comune de interventie.
CNE ai partilor asistente opereaza sub comanda operationala generala a CSE, dar isi mentin, totusi, controlul operational asupra personalului, echipamentelor si unitatilor autonome ale partilor respective.
Pentru a degreva CSE partial de sarcinile sale privind controlul operational asupra resurselor nationale, autoritatea lider poate, la activarea planului, sa desemneze o alta persoana care va avea controlul operational direct asupra resurselor nationale in cadrul operatiunilor comune de interventie si care va actiona in calitate de CNE al statului respectiv.
In exercitarea functiilor sale, CSE este asistat de o echipa de sprijin (conform pct. 3.4).
Informatiile relevante privind CNE sunt prezentate in anexa 1. Actualizarea in permanenta a acestor informatii este responsabilitatea autoritatii operationale a fiecarei parti contractante.

3.3. Centrele de interventie de urgenta / Centrul comun de interventie de urgenta

In sensul prezentului plan, fiecare parte contractanta infiintează un Centru de interventie de urgenta (CIU), functional 24 ore/zi, care va fi echipat cu un sistem adecvat de comunicatii si va dispune de toate facilitatile necesare pentru a fi utilizat ca centru de operatiuni al comenzii operationale in cazul operatiunilor comune de interventie.
Daca se considera necesar, fiecare parte contractanta poate decide infiintarea mai multor centre de interventie de urgenta.
In situatia activarii Planului, CIU al statului lider isi asuma rolul de Centru comun de interventie de urgenta (CCIU). Acesta va servi ca baza pentru comandantul suprem executiv (CSE) si ca centru principal de comunicatii pentru intregul flux informational referitor la implementarea planului.
Se pot organiza locatii alternative ale CCIU, mai apropiate de locul incidentului, daca este cazul, la discretia statului lider.
La transferarea rolului de lider de la o parte contractanta la alta, CIU al partii contractante care isi asuma rolul de lider devine automat CCIU.
Informatiile pertinenete privind centrele de interventie de urgenta ale fiecarei parti sunt prezentate in anexa 1. Responsabilitatea actualizarii in permanenta a acestora revine autoritatii operationale a fiecarei parti.

3.4. Echipele de sprijin

In scopul de a asista CNE si/sau CSE, fiecare parte isi infiinteaza propria echipa de sprijin, compusa din reprezentantii diferitelor autoritati publice de interes, ai serviciilor nationale si ai sectoarelor industriale inclusiv, in special, ai sectorului petrolier si al transporturilor maritime.
In situatia activarii planului, echipele de sprijin opereaza prin centrele nationale de interventie de urgenta.
Rolul echipelor de sprijin este unul consultativ, iar functiile lor includ:
a)	furnizarea de asistenta catre CNE / CSE in cazul activarii planului;
b)	furnizarea de consultanta catre CNE / CSE privind indeosebi metodele si tehnicile de combatere a poluarii cu produse petroliere, siguranta activitatilor de navigatie si salvare, mediul marin, piscicultura, comunicatiile si radiocomunicatiile, informarea publicului si compensarea pagubelor provocate de poluarea cu produse petroliere;
c)	asigurarea suportului in coordonarea activitatilor publice nationale, a serviciilor si a sectoarelor implicate in operatiunile comune de interventie, in special in ceea ce priveste furnizarea de personal, echipament si alte resurse, suport logistic, formalitati de emigrare si vama.
d)	monitorizarea raportarii si evaluarea situatiei;
e)	coordonarea tuturor activitatilor de raportare a starii poluarii accidentale catre autoritatile nationale proprii.
La incheierea operatiunilor de interventie, echipele de sprijin vor intreprinde urmatoarele actiuni, alaturi de propriul comandant national executiv:
-	revizuirea rapoartelor post-incident ale CNE / CSE asupra controlului poluarii accidentale cu scopul de a analiza si introduce recomandarile si imbunatatirile necesare in plan si in planurile nationale de interventie;
-	transmiterea catre propriile autoritati nationale a recomandarilor si rapoartelor relevante, inclusiv a rapoartelor post-incident ale CNE / CSE, a rapoartelor de evaluare si a recomandarilor echipei de sprijin privind modificarile planului sau ale anexelor sale.

3.5. Structura de comanda
Structura de comanda pentru operatiunile comune de interventie este prezentata in diagrama 1.
Structura de comanda este formata din 3 componente:
a)	comanda operationala, care consta in luarea deciziilor privind strategia de interventie, definirea sarcinilor diferitelor grupuri sau echipe si unitati si in exercitarea intregii comenzi si coordonari asupra tuturor resurselor implicate in operatiunile comune de interventie. Dupa activarea planului, comanda operationala asupra operatiunilor comune de interventie este exercitata de catre autoritatea operationala a statului lider (autoritatea lider) prin intermediul CNE care, odata ce planul este activat, isi asuma rolul de CSE;
b)	controlul operational, care consta in transmiterea ordinelor catre grupuri specifice de echipe si unitati, in conformitate cu strategia si sarcinile definite prin comanda operativa. Controlul operational asupra resurselor nationale se exercita de catre CNE ai partilor contractante respective. Controlul operational asupra resurselor statului lider este exercitat de catre un inlocuitor al CNE, care, pe perioada activarii planului, isi asuma rolul de CSE.
c)	comanda tactica, care consta in directionarea si supervizarea actiunilor fiecarei echipe si unitati. Comanda tactica se exercita de catre liderul fiecarei echipe sau de catre comandantul fiecarei unitati care ia parte la operatiunile de interventie.

Legatura intre autoritarea lider si partea contractanta asistenta se mentine, in functie de imprejurari, de tipul si importanta asistentei oferite, in unul din urmatoarele moduri:
a)	direct, prin telex, fax, telefon si/sau radio intre autoritatea lider (CSE) si autoritatile operationale (CNE) ale partilor contractante asistente;
b)	prin intermediul unui ofiter de legatura, trimis in statul lider de catre autoritatea operationala a partii contractante asistente, cu scopul de a fi integrat in echipa CSE. Responsabilitatile acestuia constau in furnizarea informatiilor necesare asupra resurselor oferite ca asistenta si in facilitarea comunicarii cu propriul CNE, CIU si/sau echipele de interventie si unitatile autonome care iau parte la operatiuni.
c)	prin CNE al partii asistente, care participa direct, la locul operatiunilor, la operatiunile comune de interventie.

3.6. Sistemele de comunicatii

Reteaua de comunicatii stabilita de parti in conformitate cu anexa 3 este utilizata pentru toate schimburile de informatii relevante pentru implementarea planului.
a)	Telexul sau telefaxul se vor utiliza pentru toate comunicatiile intre autoritatile operationale, CSE, CNE si echipele lor de sprijin, mai ales in situatii de urgenta.

Telefoanele sau sistemele de radiocomunicatii pot fi, de asemenea, utilizate; totusi, toate deciziile, informatiile esentiale pentru situatia de la locul operatiunilor si, in special, cererile de asistenta si raspunsurile la acestea vor fi confirmate fie prin telex, fie prin fax;
b)	Comunicatiile operationale intre CCIU, CSE, CNE, sefii echipelor de interventie si comandantii unitatilor autonome si alte participanti la operatiunile de interventie se vor realiza utilizand canale de comunicatie VHF prestabilite(vezi anexa 3), telefoane portabile si alte mijloace adecvate.

Diagrama 2 prezinta modalitatile de comunicare, care trebuie folosite in cazul operatiunilor comune de interventie.

c)	In toate situatiile de comunicare cu privire la implementarea planului, se va utiliza limba engleza.

3.7. Planificarea interventiei

Interventia in caz de poluari accidentale in cadrul zonei de responsabilitate a fiecarei parti contractante se efectueaza in conformitate cu dispozitiile planului national de interventie al statului lider, exercitata prin CSE.
Pentru a facilita buna functionare a operatiunilor comune de interventie, partile se informeaza reciproc cu privire la elementele esentiale din cadrul planurilor nationale de interventie proprii, in special acele elemente care descriu:
-	organismul national de interventie;
-	sursele posibile de poluare cu produse petroliere, resursele vulnerabile la acestea si prioritatile de protectie;
-	resursele alocate pentru interventia in cazul poluarilor accidentale, disponibile la scara nationala;
-	regulile privind utilizarea agentilor de dispersare;
-	reglementarile nationale privind eliminarea deseurilor petroliere;
-	suportul logistic disponibil in interiorul tarii.
Copiile in limba engleza ale acestor parti ale PNI sau, de preferat, planurile complete se ataseaza planului in anexa 5.
In anexa 2 sunt prezentate harti cu dispunerea posibilelor surse de poluare, a zonelor sensibile din punct de vedere ecologic (vezi Rezolutia IMO A 720 (17), prioritatile de protectie si zonele unde este permisa, restrictionata sau interzisa utilizarea agentilor de dispersare, in cadrul zonei de responsabilitate a fiecarei parti.
Decizia asupra strategiei de interventie pentru fiecare incident in parte si planificarea operatiunilor specifice reprezinta responsabilitati ale CSE. Pentru luarea acestor decizii, CSE va urma procedura descrisa la pct. 3.8.
In anexa 5 sunt prezentate linii directore precise privind exploatarea ambarcatiunilor si a aparatelor de zbor ale partilor asistente in interiorul zonei de responsabilitate a acelei parti.

3.8.	Strategia de interventie

Schita principala a strategiei care trebuie aplicata de catre autoritatile operationale ale partilor contractante in interventia la poluarile accidentale ale mediului marin in cadrul planului consta din:
-	evaluarea gravitatii accidentului, luand in considerare cel putin urmatorii factori:
-     zona de producere a accidentului;
-     tipul poluantului;
-	cantitatea de poluant deversata si/sau care poate fi deversata;
-	posibilitatea transportarii poluantului;
-	gradul de risc pentru viata umana si/sau potentialul risc pentru sanatate;
-	riscul de incendiu/explozie;
-	toxicitatea poluantului deversat;
-	potentialul de afectare a resurselor naturale;
-	potentialul de afectare a unor proprietati de valoare si/sau de a avea consecinte economice grave;
-	activarea planului national de interventie si notificarea celorlalte parti contractante;
-	selectarea metodelor adecvate de interventie;
-	evaluarea resurselor de interventie disponibile si necesare;
-	activarea planului si solicitarea de asistenta;
-	implementarea metodelor alese pentru interventie, utilizand resursele proprii si pe cele solicitate din partea partilor contractante asistente;
-	reevaluarea situatiei si modificarea aspectelor necesare pentru actiunile de interventie;
-	incheierea operatiunilor de interventie;
-	dezactivarea planului;
-	inapoierea personalului, echipamentelor si a altor mijloace oferite ca asistenta in tara lor de origine.

PLANUL REGIONAL DE INTERVENTIE
DIAGRAMA 1. STRUCTURA DE COMANDA

Autoritatea operationala a tarii asistente

Comanda operationala
Autoritatea operationala a statului lider
CSE

Autoritatea operationala a tarii asistente

Controlul operational
CNE 2
Tara asistenta

Controlul operational
CNE 1
Statul lider

Controlul operational
CNE 3
Tara asistenta

Comanda tactica
Sef echipa/ comandant

Comanda tactica
Sef echipa/ comandant

Comanda tactica
Sef echipa/ comandant

Echipa interv.

Ambar-catiuni

Ap. de zbor

Echipa interv.

Ambar-catiuni

Ap. de zbor

Echipa interv.

Ambar-catiuni

Ap. de zbor

PLANUL REGIONAL DE INTERVENTIE
DIAGRAMA 2. COMUNICATII

Autotitatea operationala a partii asistente
Punct de contact
CIU
ERC

CCIU
Autoritatea operationala a statului lider
CSE

CNE 2
Tara asistenta

CNE 1
Stat lider

CNE 3
Tara asistenta

Sef echipa/ comandant

Sef echipa/ comandant

Sef echipa/ comandant

Echipa interv.

Ambar-catiuni

Ap. de zbor

Echipa interv.

Ambar-catiuni

Ap. de zbor

Autotitatea operationala a partii asistente
Punct de contact
CIU
ERC

VHF

VHF

VHF

VHF

VHF

VHF

VHF

Frecvente interne speciale

Frecvente interne speciale

Frecvente interne speciale

*********** *********** ************* ************ **********

4. OPERATIUNI DE INTERVENTIE

4.1. Fazele interventiei

In sensul prezentului plan, operatiunile de interventie in caz de poluare au fost impartite in patru faze distincte:
Faza I – Notificarea
Faza II – Evaluarea si activarea planului
Faza III – Operatiunile comune de interventie pe mare
Faza IV – Operatiunile comune de interventie la tarm
Se intelege de la sine ca, in functie de imprejurari, unele faze sau parti ale acestora se pot suprapune.

Faza I
Notificarea si verificarea informatiilor privind poluarile accidentale se vor face la nivel national, in conformitate cu dispozitiile PNI.
Indiferent de necesitatea activarii planului, autoritatea operationala a partii contractante in a carei zona de responsabilitate s-a produs accidentul, dupa primirea si verificarea raportului incidentului, va informa imediat autoritatile operationale ale celorlalte parti contractante (conform pct. 2.1 si 5.2) prin intermediul punctelor nationale de contact ale acestora.
Autoritatea operationala alerteaza, de asemenea, celelalte autoritati implicate din propria tara, inclusiv CNE, in conformitate cu dispozitiile PNI.

Faza a II-a
Autoritatea operationala a partii contractante afectate de un incident sau partea contractanta care ar putea fi afectata prima, va evalua si va determina, luand in considerare gravitatea incidentului, inclusiv factori precum zona de producere a poluarii, natura si cantitatea poluantului deversat si alte elemente relevante, nivelul de interventie necesar si daca este necesara activarea planului.
Inainte de activarea planului, autoritatea operationala a partii in cauza isi activeaza PNI.
Decizia de activare a planului se ia de catre autoritatea operationala a partii contractante afectate sau a celei care ar putea fi afectata prima de incident, in conformitate cu principiile enuntate la pct. 3.8.
Dupa luarea unei astfel de decizii, autoritatea operationala a partii contractante afectate sau a celei care ar putea fi afectata prima de incident isi asuma rolul de autoritate lider si:
-	informeaza autoritatile operationale ale celorlalte parti prin intermediul punctelor nationale de contact si in conformitate cu procedura descrisa la pct. 5.2, asupra activarii planului si asupra faptului ca propriul CNE si-a asumat rolul de CSE;
-	activeaza propriul CIU, care isi va asuma rolul de CCIU;
-	activeaza propria echipa de sprijin;
-	desemneaza CSE care, in legatura cu autoritatea lider si propria echipa de sprijin, formuleaza strategia de urmat si evalueaza necesitatea solicitarii de asistenta de la alte parti contractante. CSE initiaza fazele III si IV ale interventiei;
-	solicitarea asistentei din partea celorlalte parti contractante, pe baza cerintelor si a necesitatilor exprimate de CSE;

Faza a III-a
Obiectivele de baza ale operatiunilor comune de interventie pe mare sunt stoparea deversarii poluantului la sursa, restrangerea ariei de raspandire a acestuia si inlaturarea unei cantitati cat mai mari de poluant de pe suprafata apei marii, inainte ca acesta sa ajunga pe tarmul uneia dintre parti.
Operatiunile comune de interventie pe mare se realizeaza in conformitate cu procedurile descrise in PNI al partii contractante lider. Comanda operationala a operatiunilor comune de interventie este exercitata de autoritatea lider prin intermediul CSE. Se utilizeaza in primul rand resursele nationale, care vor fi suplimentate, daca este necesar, cu personal si mijloace de la celelalte parti contractante, oferite ca asistenta, la cererea autoritatii lider. Personalul si mijloacele partilor asistente functioneaza sub control operational direct si sub comanda tactica a propriilor CNE si a comandantilor de unitati sau a sefilor de echipe.
In cursul operatiunilor comune de interventie, CIU al statului lider, care si-a asumat rolul de CCIU, serveste ca principal centru de comunicatii si ca baza a CSE.

Faza a IV-a
Obiectivele principale ale operatiunilor comune de interventie la tarm sunt de a proteja zonele de coasta sensibile din punct de vedere ecologic si alte resurse vulnerabile la poluare impotriva efectelor poluantilor si de a-i inlatura pe cei care au atins tarmul pentru a preveni recontaminarea altor zone de coasta.
Aceasta faza include si actiunile de tratare si eliminare finala a poluantilor colectati si/sau a materialului contaminat din structura plajelor.
Principiile enuntate in faza a III-a se aplica si pe intreaga durata a acestei faze.
Pentru cresterea eficientei operatiunilor comune de interventie pe tarm, CCIU poate fi transferat, la alegerea autoritatii lider, in locatii alternative adecvate, mai apropiate de locul operatiunilor (conform pct. 3.3). In asemenea cazuri, autoritatea lider informeaza imediat autoritatile operationale ale partilor contractante asistente.

4.2. Supravegherea poluarii accidentale
Pentru supravegherea deplasarii frontului poluant si a comportarii acestuia, se va acorda prioritate mijloacelor aeriene de supraveghere, altfel putand fi utilizate si alte mijloace (vapoare), daca nu se dispune imediat de aparate de zbor.
Supravegherea deplasarii frontului poluant si a transmiterii rapoartelor relevante catre alte parti, inainte de activarea planului, se afla in responsabilitatea partii in a carei zona de responsabilitate s-a produs poluarea accidentala. Dupa activarea planului, aceasta responsabilitate revine CSE, care va lua toate masurile necesare pentru a asigura supravegherea periodica a deversarii, a deplasarii si comportarii acesteia, cu scopul de a evalua corect situatia si de a decide asupra masurilor adecvate pentru interventie. In acest sens, CSE poate solicita asistenta de la alte parti contractante.
Partile contractante sunt de acord sa permita, daca este necesar, zboruri peste teritoriul si apele lor teritoriale ale aparatelor de zbor ale celorlalte parti, cu scopul de a supraveghea deversarile in cadrul planului si urmand solicitarile specifice inaintate de partea contractanta in ale carei ape teritoriale sau pe ale carei coaste s-a produs incidentul. In solicitarea sa, autoritatea lider defineste precis scopul misiunii si planul de zbor.
In anexa 5 sunt prezentate liniile directoare privind utilizarea, in cadrul planului, a aparatelor de zbor (si/sau a ambarcatiunilor) unei parti contractante in spatiul aerian, pe teritoriul si/sau in apele teritoriale ale altei parti contractante.
In anexa 4 sunt prezentate informatii privind aparatele de zbor adecvate pentru supravegherea poluarilor (inclusiv caracteristicile lor tehnice si echipamentul specializat, daca este disponibil) la care fiecare parte are acces.
Aeroporturile de pe teritoriul partii contractante lider, care ar putea fi utilizate de catre aparatele de zbor pentru supraveghere ale partii contractante asistente care opereaza la cerere in spatiul aerian al partii contractante lider, sunt enumerate, alaturi de alte informatii tehnice si de navigatie, in anexa 4.
Procedurile de raportare care vor fi urmate in sensul prezentului plan de catre observatorii/pilotii sau echipajul aparatului de zbor pentru supraveghere sunt prezentate in anexa 6.

4.3. Solicitarea asistentei in cadrul planului
Dupa activarea planului, partea contractanta care a solicitat activarea lui poate solicita asistenta de la alte parti contractante, in oricare din situatiile descrise la pct. 1.2.
Asistenta poate lua una sau mai multe dintre urmatoarele forme:
-	personal de interventie specializat si, in special, echipe de interventie;
-	echipament specializat pentru combaterea poluarilor;
-	produse pentru tratarea poluantilor;
-	alte mijloace, inclusiv, in special, unitati autonome, cum ar fi vapoare, aparate de zbor si/sau o combinatie a acestora.
Solicitarea asistentei se formuleaza clar si precis, utilizand formularul standard prezentat in anexa 7. Aceasta contine o descriere detaliata a tipului de asistenta solicitata si scopul in care vor fi utilizate personalul, echipamentele, produsele si/sau alte mijloace.
Partea contractanta care primeste cererea de asistenta o recunoaste imediat.
Partea sau partile contractante care primesc o cerere de asistenta sunt obligate sa o ofere partii solicitante in cel mai scurt timp, avand grija sa nu isi epuizeze resursele nationale peste un nivel rezonabil de pregatire.
Pentru a raspunde prompt solicitarilor de asistenta, partile contractante isi declara echipamentele, produsele si alte mijloace nationale de interventie pregatite pentru transport, in timp scurt, celorlalte parti, cu exceptia situatiilor de forta majora, a altor urgente si a situatiilor de reparatii/intretinere.
Personalul si/sau mijloacele de interventie, oferite ca asistenta in cadrul planului, actioneaza sub comanda operationala generala a CSE si a autoritatii lider. Cu toate acestea, CNE isi pastreaza controlul operational asupra lor.
Dupa luarea deciziei de a oferi asistenta, legatura intre statul lider si partile contractante asistente se mentine, in functie de imprejurari si de tipul si importanta asistentei, in una din modalitatile descrise la pct. 3.5.

4.4. Operatiunile comune de interventie

In sensul prezentului plan, operatiunile comune de interventie (OCI) reprezinta ansamblul operatiunilor de interventie impotriva poluarii, la care participa personalul, echipamentele, produsele si/sau alte mijloace provenind de la cel putin doua parti contractante.
Operatiunile comune de interventie se pot desfasura pe mare sau pe tarm si includ operatiunile specifice descrise la pct. 4.1.
Partea lider are intreaga responsabilitate asupra operatiunilor comune de interventie. Structura de comanda a OCI este descrisa la pct. 3.5.
Personalul, echipamentul si alte mijloace oferite ca asistenta de catre partile contractante in cadrul planului isi indeplinesc sarcinile si obligatiile urmand deciziile CSE, sub controlul operational direct al CNE si sub comanda tactica a sefilor de echipa si/sau a comandantilor de unitati (conform pct. 3.5). Daca echipele de interventie ale unitatilor autonome sunt puse la dispozitia statului lider, partea contractanta asistenta emite instructiuni pentru proprii lideri de echipa si comandanti de unitati care vor exercita comanda tactica asupra detaliilor operatiunilor.
Pe parcursul operatiunilor comune de interventie, CSE este responsabil, pe langa exercitarea intregii comenzi operationale, in special, pentru coordonarea actiunilor intreprinse prin mijloace nationale (echipe de interventie, vapoare, aparate de zbor) ale statului lider, cu acelea intreprinse de mijloacele partilor contractante asistente.
Legatura intre partea contractanta asistenta si statul lider, pe parcursul operatiunilor comune de interventie, este mentinuta, in functie de imprejurari, fie prin contact direct, fie prin ofiterul de legatura al partii contractante asistente integrat in stafful CSE, fie prin CNE, daca acestia iau parte personal la operatiuni (conform pct. 3.5).
Autoritatea lider numeste un reprezentant care va raspunde de receptia personalului, a echipamentelor, produselor si/sau a altor mijloace ale partilor contractante asistente si pentru facilitarea participarii lor la operatiunile comune de interventie din momentul sosirii lor in tara si pana in momentul plecarii. Acest reprezentant colaboreaza strans cu ofiterul de legatura al partii contractante asistente.

4.5. Utilizarea agentilor de dispersie

Fiecare parte contractanta isi defineste strategia privind utilizarea agentilor de dispersie in combaterea poluarilor cu produse petroliere si le descrie in PNI. In acest scop, partile contractante respecta “Liniile directoare privind utilizarea agentilor de dispersie”.
Fiecare parte contractanta informeaza celelalte parti contractante (conform pct. 3.7) asupra strategiei privind utilizarea agentilor de dispersie. Informatiile includ cel putin enumerarea agentilor de dispersie aprobati spre utilizare in apele teritoriale ale partii contractante si zonele in care utilizarea acestora este permisa, restrictionata sau interzisa.
In cazul operatiunilor comune de interventie, partile contractante respecta principiul autorizarii prealabile a utilizarii agentilor de dispersie. Autorizatia poate fi emisa numai de catre CSE sau de catre o alta persoana desemnata de acesta.
In zona de responsabilitate a fiecarei parti contractante, agentii de dispersare se utilizeaza intotdeauna in conformitate cu dispozitiile PNI al partii contractante implicate.
Daca nu s-a decis altfel in contactele directe dintre CSE si CNE ai partilor contractante care participa la operatiunile comune de interventie, acelasi principiu se aplica si in zonele de responsabilitate ale partilor contractante.
Daca o parte contractanta a interzis utilizarea agentilor de dispersie in apele sale teritoriale, celelalte parti contractante care participa la operatiunile comune de interventie trebuie sa respecte aceasta decizie.

4.6. Solicitarea asistentei suplimentare de la alte parti contractante
In cazul unui incident de poluare cu o anvergura si de o natura la care, in opinia autoritatii lider, resursele si capacitatile comune ale partilor contractante nu pot face fata, partea lider poate solicita asistenta suplimentara din partea altor parti contractante.
In asemenea imprejurari si dupa consultari cu autoritatea lider, alte parti contractante pot solicita, de asemenea, in conformitate cu nevoile lor, asistenta suplimentara.
Daca mai multe parti contractante solicita asistenta de la alte parti contractante, coordonarea acestor actiuni intre partile contractante se realizeaza la nivelul autoritatilor lor operationale.

4.7. Incheierea operatiunilor comune de interventie si dezactivarea planului

CSE incheie operatiunile comune de interventie atunci cand:
a)	masurile de interventie in caz de poluare s-au finalizat, iar poluantul nu mai ameninta interesele vreunei parti contractante si
b)	masurile de interventie in caz de poluare s-au derulat pana la un punct de la care resursele si capacitatile de interventie ale partii lider sunt suficiente pentru finalizarea lor cu succes.
Atunci cand decide incheierea operatiunilor comune de interventie, CSE ia in considerare in mod deosebit consecintele financiare ale continuarii acestora.
Dupa luarea deciziei de incheiere a operatiunilor comune de interventie, CSE informeaza imediat CNE ai celorlalte parti contractante si autoritatile lor operationale despre decizia luata si despre dezactivarea planului.
Dupa dezactivarea planului, intregul personal, echipamentele, produsele ramase neutilizate si celelalte mijloace implicate in operatiunile comune de interventie se intorc sau sunt returnate in tarile lor de origine.
Partea care a solicitat asistenta ia masurile necesare pentru repatrierea rapida a personalului partilor asistente, desi coordonarea si pregatirea formalitatilor necesare pentru repatriere acestuia raman in responsabilitatea autoritatilor lor operationale.
Partea care a solicitat asistenta raspunzatoare de inapoierea in tara de origine a intregului echipament oferit ca asistenta si a tuturor produselor pentru tratare neutilizate. Intregul echipament si celelalte mijloace sunt inapoiate curate si in cea mai buna stare de functionare posibila.
Autoritatile operationale ale partilor implicate pot decide prin contacte directe ca produsele de tratare neutilizate sa ramana in tara care a solicitat asistenta, in conformitate cu legislatia nationala a partii contractante.
Unitatile autonome (vapoare, aparate de zbor) se intorc in tara lor de origine utilizandu-si propria capacitate de deplasare. Partea contractanta care a solicitat asistenta este raspunzatoare de facilitarea formalitatilor privind parasirea teritoriului/apelor teritoriale/spatiului aerian de catre unitatile oferite ca asistenta.
Partea contractanta care a solicitat asistenta pregateste un raport asupra eficientei personalului, echipamentului, produselor si a altor mijloace primite ca asistenta. Aceste rapoarte sunt transmise celorlalte parti contractante.

5. COMUNICATIILE SI RAPORTAREA

5.1. Sistemul de comunicatii
Partile contractante infiinteaza si mentin un sistem de comunicatii eficient, operational 24 ore/zi, care va servi la:
-	primirea rapoartelor asupra incidentelor de poluare si transmiterea acestora catre autoritatile operationale si alte organisme interesate din tarile lor;
-	activarea planului, solicitarea asistentei si schimbul de mesaje operationale pe parcursul desfasurarii operatiunilor comune de interventie;
Sistemul cuprinde CIU si punctele de contact nationale pentru primirea rapoartelor asupra incidentelor de poluare, daca acestea sunt diferite de CIU.
Elementele acestui sistem de comunicatii, pe care fiecare parte contractanta le stabileste, inclusiv numere de telefon, fax si telex si canale si frecvente radio alocate pentru fiecare parte, sunt prezentate in anexa 4.

5.2.	Sistemul de alerta initiala

Orice poluare accidentala cu produse petroliere si alte substante periculoase care poate prezenta riscuri potentiale pentru o alta parte contractanta este raportata tarii respective fara intarziere, prin telefon sau radiotelefon catre centrul de interventie de urgenta competent, mentionat in anexa 1, si in conformitate cu dispozitiile anexei la Protocolul privind cooperarea in combaterea poluarii Marii Negre cu petrol si alte substante nocive in situatii de urgenta. Notificarea initiala este urmata cat mai curand posibil de un raport privind poluarea (POLREP).

5.3. Sistemul de raportare a poluarii
Pentru schimbul de informatii privind poluarile accidentale, partile contractante utilizeaza sistemul de raportare a poluarilor (POLREP) care a fost convenit si este descris in anexa 7.
Autoritatea lider se straduieste sa transmita un POLREP cel putin o data pe zi.
Inaintea diseminarii, fiecare raport este verificat de CSE.
Daca operatiunile de combatere a poluarii continua la nivel national si dupa dezactivarea planului, partea afectata de incident continua sa informeze celelalte parti contractante asupra situatiei pana la incheierea totala a tuturor operatiunilor de interventie.
Este responsabilitatea autoritatii operationale a fiecarei parti contractante sa se asigure ca rapoartele sunt transmise tuturor partilor interesate in cadrul tarii respective.

5.3.	Rapoartele post-incident

Dupa incheierea operatiunilor de interventie, atat la nivel national, cat si in cadrul planului, CNE si/sau CSE pregatesc raportul final, care va include:
a)	descrierea incidentului si a evolutiei sale;
b)	descrierea masurilor de interventie luate;
c)	descrierea asistentei oferite de celelalte parti contractante;
d)	evaluarea operatiunilor de interventie incheiate;
e)	evaluarea asistentei oferite de celelalte parti contractante;
f)	descrierea si analiza problemelor intalnite in interventie;
g)	recomandari privind posibilele imbunatatiri ale acordurilor existente si, in particular, ale dispozitiilor planului.
Raportul final poate sa mai contina:
-	costurile suportate in timpul interventiei de fiecare parte contractanta;
-	o estimare a pagubelor economice si asupra mediului.
Rapoartele sunt analizate la nivel national de catre membrii fiecarei echipe de sprijin si de CNE respectiv, care pregatesc recomandari privind modificari si imbunatatiri ale planului si, daca este necesar, ale propriilor PNI (conform pct. 2.5).
Raportul final este prezentat furnizat tuturor partilor, Comisiei Marii Negre, care il transmite tuturor partilor contractante si ERAC.
	Raportul operatiunilor comune de raspuns este revizuit cu ocazia reuniunilor periodice ale AG ESAS.

6. ADMINISTRATIA, LOGISTICA SI FINANTAREA

6.1. Logistica

Autoritatea lider este raspunzatoare de furnizarea intregului suport logistic necesar pentru conducerea operatiunilor comune de interventie.
Autoritatea lider duce la indeplinire, in special, urmatoarele activitati:
a)	face toate aranjamentele necesare pentru cazarea si transportul intregului personal asistent in cadrul tarii;
b)	atunci cand echipamentele si alte mijloace sunt primite de la partile contractante asistente, ia toate masurile necesare pentru a asigura:
-	depozitarea sigura sau locuri de parcare, dupa necesitati, inclusiv macarale, multicare si alte echipamente de manipulare;
-	combustibili, lubrifianti, reparatii usoare si facilitati de intretinere.

In ceea ce priveste sederea pe teritoriul statului lider a vapoarelor si aparatelor de zbor oferite ca asistenta de catre celelalte parti contractante, autoritatea lider ia masurile necesare pentru a asigura asistenta echipajelor pe aeroporturi si in porturi si pentru a furniza servicii de securitate navelor, aparatelor de zbor si echipamentelor, atata timp cat acestea se gasesc in porturile si aeroporturile statului lider.

6.2. Proceduri financiare

6.2.1. In solicitarea si oferirea asistentei, partile contractante respecta urmatoarele recomandari si principii in ceea ce priveste aspectele financiare legate de asistenta reciproca:
a)	partea care a solicitat asistenta plateste partilor contractante asistente toate cheltuielile suportate prin oferirea acestei asistente, in conformitate cu factura prezentata de partea contractanta asistenta, in afara cazurilor in care se decide de la caz la caz;
b)	in momentul incidentului, partea contractanta asistenta este pregatita sa ofere informatii privind salariile personalului, chiriile pentru echipamentele si alte mijloace si costurile produselor de tratare, care pot fi oferite ca asistenta. Partile contractante se straduiesc sa-si armonizeze tarifele si discuta aceste chestiuni in reuniunile anuale periodice ale autoritatilor operationale (conform pct. 2.5);
c)	partea contractanta asistenta, imediat dupa primirea cererii de asistenta, prezinta partii contractante care a solicitat-o o estimare a costurilor de asistenta. Dupa transferul rolului de lider, partea contractanta care si-a asumat rolul de lider suporta toate cheltuielile aferente asistentei oferite de alte parti contractante;
d)	daca partea contractanta care a solicitat asistenta decide sa-si retraga cererea din orice motiv, acceasta plateste, totusi, partii contractante asistente toate cheltuielile suportate pana in momentul in care cererea a fost retrasa sau personalul si echipamentul se intorc in tara de origine, dupa caz;
e)	partile contractante isi rezolva toate aspectele legate de probleme financiare numai dupa incheierea operatiunilor comune dei.
Dispozitiile prezentului paragraf trebuie luate in considerare si nu trebuie sa aduca atingere rezolvarii nici unei dispute implicand terte parti, care poate aparea in privinta obligatiilor si a compensarilor pentru daune provenite din orice incident de poluare, oriunde s-ar produce acesta.
6.2.2. In cazul operatiunilor comune de interventie, statul lider (partea contractanta care a solicitat asistenta) acopera direct urmatoarele categorii de cheltuieli legate de sederea personalului, echipamentelor si a altor mijloace (inclusiv vapoare si aparate de zbor) ale partii contractante asistente pe teritoriul sau:
a)	masa si cazarea si/sau indemnizatia zilnica, dupa caz, pentru personalul de interventie, altul decat cel al echipajelor vapoarelor;
b)	orice cheltuieli portuare pentru vapoarele oferite ca asistenta;
c)	orice cheltuieli aeroportuare pentru aparatele de zbor oferite ca asistenta;
d)	combustibili, daca este necesar, pentru toate mijloacele si echipamentele, inclusiv, in special, pentru vapoarele si aparatele de zbor implicate in operatiunile comune de interventie;
e)	serviciile medicale pentru personalul accidentat si bolnav al partii contractante asistente;
f)	costurile legate de repatrierea personalului care a decedat, a fost accidentat sau s-a imbolnavit pe parcursul operatiunilor comune de interventie;
g)	costurile de intretinere pentru orice echipament, vapor si aparat de zbor implicate in operatiunile comune de interventie;
h)	costurile reparatiilor pentru orice echipament, vapor si aparat de zbor, deteriorate pe teritoriul sau ca urmare a operatiunilor comune de interventie, daca aceste reparatii necesita a fi realizate inaintea intoarcerii in tara de origine;
i)	costurile comunicatiilor legate de operatiunile comune de interventie suportate de personalul partii contractante asistente pe teritoriul statului lider.
6.2.3. Partea contractanta asistenta acopera direct cheltuielile legate de trimiterea catre partea contractanta care a cerut asistenta a personalului, echipamentelor, produselor si a altor mijloace. Aceste cheltuieli pot include, dar nu se limiteaza la:
a)	cheltuielile pentru mobilizarea personalului, echipamentelor, produselor si a altor mijloace;
b)	costurile pentru transport catre si din tara unde au loc operatiunile comune de interventie, pentru personal, echipamente si produse;
c)	combustibil pentru unitatile autonome (vapoare, aparate de zbor) care se deplaseaza catre locul operatiunilor comune de interventie, utilizand propria capacitate de deplasare;
d)	costurile comunicatiilor legate de operatiunile comune de interventie avand ca origine teritoriul partilor contractante asistente;
e)	serviciile medicale oferite, dupa intoarcerea in tara de origine, personalului de interventie care a fost accidentat sau care s-a imbolnavit pe parcursul operatiunilor comune de interventie;
f)	costurile de intretinere si reparatii pentru echipamentul si mijloacele implicate in operatiunile comune de interventie dupa intoarcerea lor in tara de origine.

6.2.4. Dupa incheierea operatiunilor comune de interventie si intoarcerea intregului personal, a echipamentului si a celorlalte mijloace care au fost implicate in operatiunile comune de interventie, partea contractanta asistenta pregateste o factura detaliata incluzand costurile asistentei oferite statului lider si alte cheltuieli legate de aceasta. Vor fi incluse in factura urmatoarele:
a)	salariile personalului implicat in operatiunile comune de interventie, calculate pe baza listei de preturi din anexa 4 si jurnalele de lucru zilnice aprobate de CSE sau un alt responsabil al statului lider;
b)	costurile pentru inchirierea echipamentelor si mijloacelor, calculate pe baza listei de preturi din anexa 4 si a jurnalele de lucru zilnice aprobate de CSE sau de un alt reprezentant al statului lider;
c)	costurile pentru produsele de tratare utilizate in decursul operatiunilor comune de interventie, calculate pe baza listei de preturi din anexa 4 si a jurnalelor de lucru zilnice aprobate de CSE sau de un alt reprezentant al statului lider;
d)	toate cheltuielile enumerate la pct. 6.2.3;
e)	costurile de inlocuire a echipamentului deteriorat si imposibil de reparat in timpul operatiunilor comune de interventie.

6.2.5. La primirea facturii, partea contractanta care a activat planul si a cerut asistenta deconteaza cheltuielile suportate de partile contractante asistente legate de masurile de interventie in caz de poluare, adoptate de aceste parti contractante ca urmare a activarii planului. Partea contractanta care a activat planul include ulterior aceste facturi in propria cerere de decontare a costurilor legate de interventia in cazul poluarii, inaintate partii responsabile pentru incident, asiguratorilor acestuia sau unui sistem international de compensare a daunelor ecologice, dupa caz.
Alternativ, partile contractante pot cadea de acord ca cererile de decontare a acestor cheltuieli sa fie inaintate direct partii responsabile pentru incident, asiguratorilor acestuia sau unui sistem international de compensari a daunelor ecologice, de catre fiecare parte contractanta separat.
Indiferent de partea careia ii sunt adresate cererile de decont, acestea trebuie sa fie elaborate in conformitate cu liniile directoare ale Fondului IOPC, prezentate sub numele de “Manualul revendicarilor” si atasate planului ca anexa 8.

6.3. Deplasarea transfrontaliera a personalului, echipamentelor, produselor si unitatilor autonome de interventie

Pentru a facilita deplasarea personalului si a echipamentului de interventie, partea care solicita asistenta va duce la indeplinire urmatoarele activitati:
-	va face toate aranjamentele necesare pentru intrarea rapida a echipamentelor, produselor si personalului inainte de sosirea lor si se va asigura ca formalitatile vamale sunt usurate la maximum. Echipamentele trebuie admise cu titlu temporar, iar produsele vor fi libere de taxe si accize, in conformitate cu legislatia nationala a partilor contractante solicitante;
-	se va asigura ca, in cazul in care sunt furnizate ambarcatiuni si aparate de zbor, sa li se permita navigarea in spatiul tarii respective. Planul de zbor sau o notificare a zborului va fi furnizata si acceptata ca autorizatie pentru decolarea si aterizarea aparatului pe mare sau pe tarm, in afara punctelor vamale obisnuite, in conformitate cu legislatia nationala a partilor contractante solicitante.

6.3.1. Imigratia si formalitatile vamale

Fiecare parte contractanta se straduieste sa adopte, la nivel national, proceduri speciale aplicabile in situatii de urgenta, in ceea ce priveste dispozitiile privind acordarea rapida a vizelor de intrare si a permiselor de lucru personalului de interventie, precum si a permiselor necesare pentru tranzitul si importul temporar al echipamentelor si materialelor solicitate.
Detaliile acestor proceduri sunt incluse in planul national de interventie al fiecarei parti si sunt reproduse in anexa 5 la plan. Ele se refera, in special, la informatiile pe care partea contractanta asistenta trebuie sa le furnizeze autoritatilor nationale competente ale partii contractante solicitante pentru a facilita aplicarea acestor proceduri speciale.
Partile contractante desemneaza oficii vamale competente, responsabile pentru indeplinirea rapida a formalitatilor vamale legate de deplasarea transfrontaliera a personalului si a mijloacelor de interventie in cazul activarii planului. Partile contractante se informeaza reciproc in permanenta cu privire la aceste oficii vamale si aceste informatii (denumirea oficiului si numele responsabilului acestuia, adresa, nr. de telefon, fax, sau telex) sunt incluse in anexa 1.
Inainte de a trimite asistenta partii contractante care a solicitat-o, autoritatea operationala a partii contractante asistente stabileste contactul direct cu oficiile vamale competente ale partii contractante solicitante pentru a obtine autorizatia necesara pentru intrarea echipamentului, produselor si a altor mijloace in tara.

6.3.2. Participarea unui aparat de zbor la operatiunile comune de interventie

In cadrul planului si la cererea statului lider, aparatele de zbor ale celorlalte parti contractante pot patrunde si opera in spatiul aerian al statului lider, pentru unul din urmatoarele obiective:
-	cautare si ajutor;
-	zboruri de supraveghere;
-	transportul personalului, a echipamentelor si a produselor de interventie;
-	distribuirea agentilor de dispersie sau a altor produse de tratare;
-	alte zboruri legate de operatiunile de interventie.
Fiecare parte adopta, in avans, masurile necesare pentru acordarea rapida a permiselor de zbor si a autorizatiilor pentru aparate de zbor, elicoptere sau aparate de zbor cu elice ale altor parti contractante, care ar putea fi solicitate sa ia parte la operatiunile de interventie in spatiul sau aerian. Masuri similare se iau pentru utilizarea facilitatilor aeroportuare de catre aparatele de zbor, elicoptere sau aparate de zbor cu elice implicate in operatiunile comune de interventie.
Participarea unui aparat de zbor al altor parti la operatiunile comune de interventie care se vor desfasura in spatiul aerian al statului lider sunt decise de la caz la caz de catre acesta din urma.

6.3.3. Participarea vapoarelor la operatiunile comune de interventie

In cadrul planului si la cererea statului lider, vapoarele celorlalte parti contractante pot patrunde si opera in apele teritoriale ale statului lider, pentru unul din urmatoarele obiective:
-	cautare si salvare;
-	operatiuni de salvare;
-	operatiuni de interventie in caz de poluare, inclusiv izolarea si recuperarea produselor deversate, distribuirea agentilor de dispersie sau a altor produse de tratare, stocarea si transportul poluantilor recuperati;
-	transportul personalului, echipamentului si a produselor de interventie;
-	orice alta deplasare determinata de operatiunile de interventie.
Fiecare parte contractanta adopta in prealabil masurile necesare privind acordarea rapida a permiselor de navigatie si a autorizatiilor pentru ambarcatiuni (barci, vapoare specializate antipoluare) ale altor particontractante, care ar putea fi solicitate sa ia parte la operatiunile de interventie in apele lor teritoriale. Masuri similare se iau pentru utilizarea facilitatilor portuare de catre vapoarele implicate in operatiunile comune de interventie.
Navigatia in scopurile mentionate mai sus, in apele teritoriale ale uneia dintre partile contractante, cu vapoare ale celorlalte parti contractante, se decide de la caz la caz de catre partile contractante implicate.
In toate cazurile, trebuie luate in considerare (respectate) de catre partile contractante implicate dispozitiile Conventiei privind facilitarea traficului maritim international, Londra, 1965, modificata.

6.4. Asigurarile medicale si asistenta medicala
Fiecare parte contractanta ia masurile necesare pentru a asigura personalul care poate participa la operatiunile comune de interventie impotriva decesului, imbolnavirilor si accidentarilor.
Statul lider se straduieste sa ofere cele mai bune servicii si cea mai buna ingrijire medicala initiala posibila pentru orice persoana a altei parti contractante care a fost accidentata sau s-a imbolnavit in decursul participarii la operatiunile comune de interventie.
Statul lider faciliteaza repatrierea personalului asistent ranit sau bolnav in timpul operatiunilor comune de interventie.
Costurile spitalizarii si ale asistentei medicale oferite pe teritoriul statului lider pentru personalul bolnav sau accidentat al partilor contractante asistente sunt suportate de catre statul lider. Statul lider poate decide solicitarea decontarii acestor costuri de la partea raspunzatoare de producerea poluarii, asiguratorul acestuia sau din partea vreunui sistem international de compensare a daunelor ecologice, dupa caz.
Partile contractante sunt scutite de dreptul de a solicita despagubiri reciproce pentru decontarea costurilor asistentei medicale oferite persoanelor accidentat sau bolnave in decursul operatiunilor comune de interventie.

6.5. Responsabilitatea pentru accidente si daune

Daca echipele de interventie chemate sa asiste in operatiunile de interventie cauzeaza, la locul operatiunilor, orice daune partilor terte si daca aceste daune se refera la operatiunile de interventie, acestea cad in responsabilitatea partii contractante care a cerut asistenta, chiar daca ele provin din manevre gresite sau erori tehnice.
Daca echipele de interventie asistente cauzeaza orice fel de daune partilor terte in momentul in care se deplaseaza la si de la locul operatiunilor, responsabilitatea pentru aceste daune revine autoritatii partii contractante asistente.
Dispozitiile prezentului paragraf se aplica integral si in cazul exercitiilor comune ale echipelor de interventie.

6.6. Documentarea operatiunilor de interventie si costurile aferente

Documentarea completa a activitatilor de interventie este vitala pentru facilitarea cererilor ulterioare de compensatii.
CSE ia masurile necesare pentru a se asigura ca sunt pastrate corect inregistrarile detaliate ale tuturor actiunilor intreprinse ca interventie in cazul unei poluari accidentale, in cadrul planului. In acest scop, CSE va include in echipa sa de sprijin un controlor financiar/reprezentant pentru pastrarea evidentelor.
Trebuie pastrate periodic cel putin urmatoarele informatii:
a)	descrierea situatiei, deciziile adoptate si masurile de interventie aplicate;
b)	jurnalul de lucru zilnic, cu detalii legate de:
i)	operatiuni in curs de desfasurare (loc, timp, scop);
ii)	echipamente si alte mijloace utilizate (loc, timp, scop);
iii)	personal angajat (loc, numar, timp);
iv)	produse de interventie si alte materiale (de ex. combustibil) consumate (cantitate, scop);
c)	date privind toate cheltuielile realizate in legatura cu operatiunile de interventie in caz de poluare.
Dupa incheierea operatiunilor de interventie, aceste date sunt puse la dispozitia autoritatii nationale raspunzatoare de prezentarea cererilor de compensare.
In cazul in care partile contractante au cazut de acord ca partile contractante asistente sa inainteze o cerere separata de compensare, autoritatile statului lider pun la dispozitia autoritatilor partilor contractante asistente copii ale datelor relevante.

7.INFORMATIILE PUBLICE

7.1. Ofiterul de relatii publice (PRO)

Dupa activarea planului, autoritatea lider desemneaza un ofiter de relatii publice (ORP) care va fi transferat in echipa de sprijin a CSE.
Ofiterul de relatii publice este raspunzator de:
d)	mentinerea contactului cu presa;
e)	pregatirea declaratiilor de presa in numele CSE si al autoritatii lider;
f)	urmarirea informatiilor aparute in presa si clarificarea posibilelor neintelegeri.

7.2. Declaratiile de presa
Declaratiile de presa sunt pregatite si distribuite in presa cel putin o data pe zi pe intreaga durata intre activarea si dezactivarea planului.
Declaratiile de presa sunt pregatite de ofiterul de relatii publice pe baza datelor exacte furnizate de CSE si/sau echipa sa de sprijin. Acestea contin informatii privind:
-	incidentul de poluare si evolutia sa;
-	date tehnice privind vapoarele implicate, tipul si caracteristicile poluantului etc.;
-	masurile de combatere luate;
-	evolutia masurilor de interventie;
-	accidentarea personalului si pagubele aduse vapoarelor, echipamentelor etc.
La pregatirea declaratiilor de presa se tine cont de urmatoarele linii directoare:
-	pregatirea titlurilor/subtitlurilor;
-	oferirea in primul rand a informatiilor celor mai relevante/recente;
-	utilizarea propozitiilor simple si oferirea unei singure idei in fiecare propozitie;
-	evitarea citarii unor estimari, conjuncturi si supozitii;
-	evitarea oferirii de opinii asupra daunelor de mediu si a acelora necuantificabile;
-	pregatirea cu atentie a versiunii finale.
Hartile privind arealul afectat, evolutia frontului poluant si a locatiei operatiunilor de interventie pot sa insoteasca declaratiilor de presa, ori de cate ori este posibil.
Toate declaratiile de presa sunt verificate si aprobate de CSE inaintea distribuirii lor.

7.3. Conferintele de presa

Dupa activarea planului, autoritatea lider poate decide, consultandu-se cu CSE, organizarea uneia sau mai multor conferinte de presa pentru informarea publicului.
La organizarea conferintelor de presa pot lua parte urmatoarele persoane:
-	CSE;
-	experti desemnati special din cadrul echipei de sprijin;
-	ORP;
-	reprezentanti ai autoritatii lider;
-	reprezentanti ai celorlalte parti (de ex. ofiteri de legatura sau CNE);
-	reprezentanti ai proprietarilor de cargouri si/sau nave si/sau asiguratorii lor.
Materiale scrise privind principalele aspecte ale poluării accidentale si ale operatiunilor comune de interventie, harti si fotografii pot fi pregatite dinainte de ORP si aprobate de CSE pentru a fi utilizate in cadrul conferintelor de presa.
De asemenea, se vor respecta de catre participantii la conferintele de presa liniile directoare privind pregatirea declaratiilor de presa (conform pct. 7.2).